Presidendi Kersti Kaljulaidi sõnul on näha, et viimastel aastatel on õpilaste argumenteerimisoskused ja võime arvamusi ning fakte eristada paraku üha kahanenud. «Teisalt muutuvad need oskused järjest kiirenevas infotsüklis üha olulisemaks, need on ühed baasoskused, et suudaksime ka tulevikus ühiskonnana toimida. Seepärast peame tegema pingutuse, et neid süsteemselt ja läbivalt ainepädevuste kõrval arendada,» avas Kaljulaid tausta, miks otsustati koostöös väitlusseltsiga selline programm käivitada.
Programmiga saab pilootaastal liituda 10 kooli, mille õpetajad saavad väitlusseltsi ekspertidelt vastava koolituse ning erinevate ainetundide jaoks luuakse argumenteerimispraktikaid toetavad õppematerjalid. «Meie eesmärk on toetada õpetajaid, et neil oleks motivatsiooni ja vahendeid, et igapäevases õppetöös pöörata süsteemselt tähelepanu õpilaste argumenteerimisoskuste arendamisele,» selgitas programmi juht Markus Laanoja.
Programmiga liitunud kooli õpilased läbivad ka argumenteerimise baasõppe ning koolid saavad ligipääsu arutleva hariduse praktikate pangale, mille abiga kujundada arutelu väärtustavat koolikeskkonda. Laanoja sõnul ongi programmi eesmärk lisaks õppetundides teadlikule argumenteerimisoskuse arendamisele juurutada kogu koolikeskkonnas kultuuri, mille keskmes oleks kriitiline infotarbimine ja argumentidele ehitatud arutelu.
Koolid saavad programmi kandideerida kuni 8. märtsini ning pilootaastal viiakse argumenteerimisõpe kümne kooli 6. ja 10. klassidesse. «Oleme suhelnud paljude ekspertide, koolijuhtide ja aineõpetajatega ning tunnetus on, et argumenteerimise kui üldpädevuse arendamisega on oluline alustada varakult, juba teises kooliastmes,» põhjendas Laanoja projekti fookuste ja sihtgrupi valikut.
Arutleva kooli programmi on välja töötanud Eesti Väitlusselts koostöös President Kaljulaidi Fondiga ning programmi käivitamist toetab Heateo Haridusfond. Pilootaasta järel tehakse mõju-uuringud ning jätkatakse programmiga juba rohkemates koolides.