Gutsy Gos toovad noored küll välja meie ühiskonnas esinevad probleemid, kuid erinevus seisneb selles, et nad leiavad neile kohe lahendused, rakendavad neid lahendusi praktikas ja jagavad ka digimaailmaga. Seda erinevust ilmestab küsimus, mida kuuleme igal nädalal noortelt, kellel on omad kahtlused: «Kas me TÕESTI teeme seda?» Enesekindel juhendaja, kes neid motiveerib ja innustab, vastab rahulikult: «Jah, teeme küll.»
Konkreetsed tegevused käivitavad muutuseid, nagu ütleb 17-aastane Sophie: «Sain Gutsy Gost elu parima kogemuse. Mulle on alati meeldinud teistele head teha, kuid see nädal andis mulle julgust teha rahu heaks konkreetsemaid tegusid. Soovin, et sõja eest vastutavatel inimestel oleks noorena olnud Gutsy-nädal, et nende arusaam rahust oleks teistsugune.»
Aga miks me seda selliselt teeme? Sest rahuõpetuses ei ole vaenlased mitte poliitikud, bürokraatia, kliimamuutused vms, vaid nähtamatu vaenlane peidab end meie mõtetes. Meie võitlus rahu eest on tegelikult võitlus küünilisuse vastu. Vaatleme seda teadlase seisukohast.
Iseloomu tugevused parandavad vaimset tervist
Soome meditsiiniühingu Duodecim tegevdirektori Pekka Mustoneni sõnul kahekordistub küüniliste noorte arv selle aja jooksul, kui noored jõuavad algkooliealistest täiskasvanuikka. See tähendab, et see arv suureneb kümnelt protsendilt kahekümnele protsendile. Võite küsida, miks see number muret tekitab.
Olukord on tõsine, kuna küünilisus lühendab oodatavat eluiga. Suhtumine ellu ja lootusetuse tunne mõjutavad inimese valikuid.
Duodecim on olnud Gutsy Go teaduspartner juba mitu aastat ja uuringute tulemused on paljulubavad. Peamine järeldus on, et hea vaimne tervis on märkimisväärselt seotud kõrgema enesehinnangu, tugevama iseloomu, lootuse, lahkuse ning sotsiaalse kaasatusega. Tulemused rõhutavad, et noorukite psühholoogiliste ja sotsiaalsete valdkondade parandamine võib parandada nende vaimset heaolu.