Euroopa nooremate kooliõpilaste seas läbiviidavas laste rasvumise seires (WHO European Childhood Obesity Surveillance Initiative, COSI) osales Eesti 2019. aastal teist korda. Uuringu tulemused näitavad, et meie õpilastest on ülemäärase kehakaaluga iga kolmas poiss ja iga neljas tüdruk.
Probleem suureneb koos vanusega: kui esimeses klassis on ülekaaluga õpilaste osakaal 27 protsenti, siis neljandas klassis juba 33 protsenti. Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) kasvunormide järgi olid Eestis kõigist uuritavatest 2 protsenti alakaalulised, 68 protsenti normaalkaalulised, 18 protsenti ülekaalulised ja 11 protsenti rasvunud.
Kõige rohkem ülemäärase kehakaaluga lapsi oli nii esimese kui ka neljanda klassi puhul väikestes, alla tuhande elanikuga asulates: vastavalt 30 ja 38 protsenti ning kõige vähem suurtes, üle 10 000 elanikuga asulates: vastavalt 25 ja 31 protsenti.
«Ülemäärane kehakaal lapsepõlves tähendab sageli sama probleemi jätkumist täiskasvanueas. See on mitme tervisehäda oluline riskitegur, näiteks suhkurtõbi, ainevahetussündroom, kõrgenenud vererõhk või vere kolesteroolitase, luu- ja lihaskonna haigused, astma ja psühholoogilised häired. Samuti võivad üleliigse kehakaaluga lapsed kokku puutuda kiusamisega ja neil võib olla madal enesehinnang,» viitas tähelepanu vajavale olukorrale uuringu läbiviimist juhtinud TAI vanemteadur Eha Nurk.
Kaalutõusu põhjusteks on valed harjumused
Ülekaalu lastel põhjustab enamasti erinevate tegurite koostoime: alates imikueas liiga vara rinnaga toitmise lõpetamisest, järk-järgult kujunevatest ebatervislikest söömis- ja liikumisharjumustest kuni üldise kasvukeskkonnani, mis neid harjumusi mõjutab.
Uuringu järgi tarbis iga teine laps iga päev energiarikkaid tooteid, näiteks maiustused, saiakesed, magusad ja soolased näksid ning magustatud joogid. Ligi kaks kolmandikku õpilastest läks kooli motoriseeritud sõiduvahendiga, koolist koju läksid siiski rohkem kui pooled õpilastest jala.